____________________________________________________________
Systém ASPI - stav k 2.3.2008 do částky 23/2008 Sb. a 4/2008 Sb.m.s.
Obsah a text 13/1994 Sb. - poslední stav textu 

13/1994 Sb.

Vyhláška
Ministerstva životního prostředí

ze dne 29. prosince 1993,

kterou se upravují některé podrobnosti ochrany zemědělského půdního fondu

	Ministerstvo životního prostředí stanoví podle § 22 zákona České národní rady č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, ve znění zákona České národní rady č. 10/1993 Sb. (dále jen "zákon"):

§ 1

Kritéria rozhodná pro uložení změny kultury zemědělské půdy

(k § 2 odst. 3 zákona)

	Orgán ochrany zemědělského půdního fondu může uložit změnu kultury zemědělské půdy v případech, že obhospodařováním pozemku v dosavadní kultuře dochází k
a) eroznímu ohrožení území na dotčeném pozemku i na okolních pozemcích,
 
b) zhoršování čistoty a jakosti vody ve vodních tocích a vodních nádržích,
 
c) ohrožení povrchových nebo podzemních zdrojů pitné vody, přírodních léčivých zdrojů a zdrojů přírodních minerálních vod stolních, 1)
 
d) porušování práv a povinností na úseku ochrany přírody a krajiny, 2)
 
e) poškozování okolních pozemků nebo příznivých fyzikálních, biologických a chemických vlastností půdy,
 
f) ohrožení potravinového řetězce.
 
§ 2

Vymezení nejvýše přípustného obsahu škodlivých látek v půdě

(k § 3 odst. 1 a 3 zákona)

	(1) Maximálně přípustné hodnoty obsahu rizikových prvků v půdách podle způsobu analytického zjišťování jsou uvedeny v příloze č. 1, která je součástí této vyhlášky.
 
	(2) Hodnoty přípustného znečištění půdy některými škodlivými látkami ohrožujícími existenci živých organismů jsou uvedeny v příloze č. 2, která je součástí této vyhlášky.
 
Postupy k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu při zpracování a projednávání územně plánovací dokumentace a územně plánovacích podkladů

(k § 5 zákona)

§ 3

	(1) Z hlediska zajišťování ochrany zemědělského půdního fondu při zpracování územně plánovací dokumentace a územně plánovacích podkladů se vychází z
a) uspořádání zemědělského půdního fondu v území, hydrologických a odtokových poměrů a sítě zemědělských účelových komunikací,
 
b) řešení pozemkových úprav a vymezení současně zastavěného území obce,
 
c) kultur (druhu pozemku) zemědělské půdy podle katastru nemovitostí 3) a její kvality podle zařazení do bonitovaných půdně ekologických jednotek,
 
d) existence nezemědělské půdy potřebné k zajišťování zemědělské výroby a rybníků s chovem ryb nebo vodní drůbeže,
 
e) existence pozemků zemědělské půdy, na nichž jsou uskutečněny investice do půdy za účelem zlepšení půdní úrodnosti, např. meliorační a závlahová zařízení.
 
	(2) Podklady podle odstavce 1 jsou údaje tabulkových a grafických částí územně technických podkladů k ochraně zemědělského půdního fondu, údaje o pozemcích podle katastru nemovitostí, 3) znázornění bonitovaných půdně ekologických jednotek, do kterých jsou zemědělské pozemky zařazeny, a jejich účelová vyhodnocení do stupňů přednosti v ochraně a tříd ochrany, schválené návrhy pozemkových úprav, 4) údaje o uskutečněných investicích do půdy za účelem zlepšení půdní úrodnosti a jejich grafické znázornění a údaje o hydrogeologických regionech.
 
	(3) Údaje z podkladů uvedených v odstavci 2 vyhodnocují zpracovatelé územně plánovací dokumentace v etapě průzkumů a rozborů a znázorňují v samostatném doplňujícím výkresu nebo v souhrnném problémovém výkresu. 5) Grafickým podkladem doplňujícího výkresu jsou mapy měřítek použitých pro hlavní výkresy, které umožňují znázornění vyhodnocovaných údajů. Rozsah a přesnost tohoto vyhodnocení a znázornění se řídí podle stupně a kategorie zpracovávané územně plánovací dokumentace. Vyhodnocení a znázornění těchto údajů je podkladem pro zpracování návrhů prognózních úkolů, územních a hospodářských zásad a programů výstavby.
 
	(4) Pořizovatel prognózních úkolů, územních a hospodářských zásad a programů výstavby projedná 6) jejich návrh s orgánem ochrany zemědělského půdního fondu, který bude příslušný k udělení souhlasu s návrhem připravované územně plánovací dokumentace 7) na základě textové, tabulkové a grafické části vyhodnocení údajů z podkladů podle odstavce 3. Ve svém vyjádření orgán ochrany zemědělského půdního fondu označí části území (pozemky), na kterých lze uvažovat s dalším urbanistickým rozvojem, z hlediska co možná nejmenších důsledků na zemědělský půdní fond. Zároveň vymezí, jak je třeba usměrnit budoucí řešení příslušné územně plánovací dokumentace, aby byly co nejméně dotčeny zemědělské pozemky s nejpříznivějšími fyzikálními, biologickými a chemickými vlastnostmi půdy, hydrologické poměry, síť zemědělských účelových komunikací, opatření navržená pozemkovými úpravami, významné krajinné prvky, územní systémy ekologické stability, uspořádání zemědělského půdního fondu v území a nevýrobní funkce zemědělské půdy jako složky životního prostředí.
 
	(5) Jde-li o zpracování urbanistické studie nebo územního generelu, provádí zpracovatel vyhodnocení a znázornění údajů z podkladů obdobně podle odstavce 3. 8)
 
§ 4

	(1) Zpracovatelé územně plánovací dokumentace již při zpracování konceptů řešení postupují 9) v souladu s požadavky, které byly uplatněny příslušnými orgány ochrany zemědělského půdního fondu při projednávání návrhů prognózních úkolů, územních a hospodářských zásad a programů výstavby (§ 3 odst. 4). Vyhodnocují přitom předpokládané důsledky navrhovaného řešení výhledového rozvoje sídel a území na zemědělský půdní fond podle jednotlivých alternativ. Využívají k tomu výsledků vyhodnocení údajů z podkladů a jejich znázornění (§ 3 odst. 3).
 
	(2) Podrobnosti o obsahu vyhodnocení podle odstavce 1 jsou uvedeny v příloze č. 3, která je součástí této vyhlášky.
 
	(3) Jde-li o zpracování urbanistické studie nebo územního generelu, platí pro vyhodnocování důsledků navrhovaného řešení na zemědělský půdní fond a posuzování těchto územně plánovacích podkladů ustanovení předchozích odstavců obdobně s ohledem na zvláštní předpisy. 10)
 
§ 5

Postupy k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu při zpracování a projednávání návrhů na stanovení dobývacích prostorů

(k § 6 zákona)

	(1) Při zpracování návrhu na stanovení dobývacího prostoru, kterým má být dotčen zemědělský půdní fond, právnická nebo fyzická osoba oprávněná k dobývání (těžbě) nerostů (dále jen "osoba oprávněná k těžbě nerostů"), v jejímž zájmu byl vydán předchozí souhlas ke stanovení dobývacího prostoru podle zvláštních předpisů, 11) vyhodnocuje 12) předpokládané důsledky navrhovaného řešení na zemědělský půdní fond. K tomu využívá podklady pro zajišťování ochrany zemědělského půdního fondu uvedené v § 3 odst. 1 a 2 a dále přihlíží k povaze ložiska nerostů a způsobu jeho budoucího dobývání.
 
	(2) Podrobnosti o obsahu vyhodnocení podle odstavce 1 jsou uvedeny v příloze č. 4, která je součástí této vyhlášky.
 
	(3) Vyhodnocení podle odstavce 1, předchozí souhlas ke stanovení dobývacího prostoru podle zvláštních předpisů 11) a grafické znázornění hranic bloků zásob nerostů podle výsledků geologického průzkumu je podkladem k podání žádosti o udělení souhlasu k návrhu na stanovení dobývacího prostoru. 13)
 
§ 6

Postupy k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu při zpracování dokumentace staveb potřebné k vydání územního rozhodnutí

	(1) Při zpracování dokumentace staveb potřebné k vydání územního rozhodnutí, 14) jímž má být dotčen zemědělský půdní fond, investor vyhodnocuje důsledky navrhovaného umístění připravovaných staveb na tento fond. Toto vyhodnocení tvoří přílohu k žádosti o udělení souhlasu k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu podle § 9 zákona.
 
	(2) Podrobnosti o obsahu vyhodnocení podle odstavce 1 jsou uvedeny v příloze č. 5, která je součástí této vyhlášky.
 
	(3) Pokud má být připravovaná stavba umístěna mimo současně zastavěné území obce, investor navrhne technicky řešitelné územní alternativy jejího umístění s cílem nalézt řešení, které bude z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu a ostatních zákonem chráněných obecných zájmů nejvýhodnější; vyhodnotí přitom důsledky jednotlivých územních alternativ na zemědělský půdní fond.
 
	(4) Územní alternativy podle odstavce 3 se nenavrhují, je-li umístění stavby v souladu s
a)a řešením schválené územně plánovací dokumentace nebo schválených územně plánovacích podkladů, nebo
 
b) návrhem tras nadzemních a podzemních vedení, pozemních komunikací, celostátních drah a vodních cest a jejich součástí, k němuž orgány ochrany zemědělského půdního fondu udělily souhlas, nebo
 
c) podmínkami, které vymezily příslušné orgány ochrany zemědělského půdního fondu při udělování souhlasu k návrhu na stanovení dobývacího prostoru.
 
	(5) Jde-li o stavby zemědělské prvovýroby, jejichž umístění je vymezeno vlastnickými vztahy k pozemku, nebo o výstavbu zemědělských účelových komunikací či uskutečňování investic do půdy za účelem zlepšení půdní úrodnosti, 15) u nichž je jednoznačnost umístění dána jejich technickým charakterem a účelem, se územní alternativy rovněž nenavrhují.
 
§ 7

Postupy k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu při zpracování návrhů tras nadzemních a podzemních vedení, pozemních komunikací, celostátních drah a vodních cest a jejich součástí

(k § 7 zákona)

	(1) Investor, který zajišťuje výstavbu nadzemních a podzemních vedení, pozemních komunikací, celostátních drah a vodních cest, při zpracování návrhů tras těchto staveb 16) vyhodnotí předpokládané důsledky navrhovaného řešení na zemědělský půdní fond.
 
	(2) Má-li být výstavbou podle odstavce 1 dotčen zemědělský půdní fond mimo současně zastavěné území obce, zpracovávají se návrhy tras těchto staveb v technicky řešitelných územních alternativách s cílem nalézt řešení, které bude z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu a ostatních zákonem chráněných obecných zájmů nejvýhodnější.
 
	(3) Podle odstavců 1 a 2 se nepostupuje v případech, že připravovaná výstavba
a) nadzemních a podzemních vedení, pozemních komunikací, celostátních drah a vodních cest a jejich součástí se má uskutečnit v trasách vymezených pro tento účel schválenou územně plánovací dokumentací nebo schválenými územně plánovacími podklady anebo jsou-li návrhy na jejich uskutečnění součástí řešení obsaženého v dokumentaci jiných staveb, potřebné pro vydání územního rozhodnutí, nebo
 
b) řeší úpravu nivelety, šířky a parametrů oblouků dříve vybudovaných pozemních komunikací a celostátních drah.
 
Postupy k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu při stavební, těžební a průmyslové činnosti a při geologickém a hydrogeologickém průzkumu

(k § 8 zákona)

§ 8

Postupy k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu při geologickém a hydrogeologickém průzkumu

	Má-li být připravovaným uskutečněním prací spojených s geologickým nebo hydrogeologickým průzkumem (dále jen "geologické práce") dotčen zemědělský půdní fond po dobu delší než jeden rok, právnické nebo fyzické osoby oprávněné k této činnosti podle zvláštních předpisů 17) vyhodnocují při přípravě těchto prací jejich důsledky na tento fond. 18) Toto vyhodnocení tvoří přílohu k žádosti o udělení souhlasu k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu podle § 9 zákona.
 
§ 9

Postupy k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu při zpracování plánu otvírky, přípravy a dobývání

	(1) Při zpracování plánu otvírky, přípravy a dobývání, kterým má být dotčen zemědělský půdní fond, osoba oprávněná k těžbě nerostů vyhodnocuje důsledky navrhovaného dobývání (těžby) nerostů 19) na tento fond. 20) Toto vyhodnocení tvoří přílohu k žádosti o udělení souhlasu k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu podle § 9 zákona.
 
	(2) Podrobnosti o obsahu vyhodnocení podle odstavce 1 jsou uvedeny v příloze č. 6, která je součástí této vyhlášky.
 
	(3) Podle odstavců 1 a 2 postupují obdobně i právnické nebo fyzické osoby, kterým bylo dáno místně příslušným báňským úřadem oprávnění k těžbě nerostů, jde-li o dobývání nerostů na plochách (lokalitách), u kterých se návrh na stanovení dobývacího prostoru nezpracovává a dobývání se uskuteční na základě rozhodnutí vydaného podle zvláštních předpisů. 21)
 
§ 10

Postupy k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu při zabezpečení skrývky kulturních vrstev půdy, jejího provádění a využití skrývaných zemin

	(1) Ten, v jehož zájmu má být vydán souhlas k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu podle § 9 odst. 5 písm. f) zákona pro nezemědělské účely, zpracovává předběžnou bilanci skrývky kulturních vrstev půdy nalézajících se na dotčených pozemcích a návrh způsobů hospodárného využití těchto zemin. Zpracované dokumenty předkládá spolu se žádostí o udělení tohoto souhlasu orgánu ochrany zemědělského půdního fondu k přezkoumání a k dalšímu využití při stanovení podmínek nezbytných k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu.
 
	(2) Před uskutečněním nezemědělské činnosti povolené rozhodnutím vydaným podle zvláštních předpisů 22) ten, v jehož zájmu byl vydán souhlas k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu, zabezpečí provedení skrývky kulturních vrstev půdy, 23) jejich přemístění a rozprostření nebo uložení podle podmínek stanovených orgánem ochrany zemědělského půdního fondu ve vydaném souhlasu. Pokud budou skrývané kulturní vrstvy půdy ukládány na složištích (deponiích) do doby jejich použití pro účely rekultivace nebo přípravu ploch k ozelenění, zároveň zajistí jejich ochranu před znehodnocením a ztrátami, a řádné ošetřování, popřípadě se postará o účelné využívání povrchu těchto složišť pro zemědělskou výrobu. O činnostech souvisejících se skrývkou, přemístěním, rozprostřením či jiným využitím, uložením, ochranou a ošetřováním skrývaných kulturních vrstev půdy vede protokol (pracovní deník), v němž se uvádějí všechny skutečnosti rozhodné pro posouzení správnosti, úplnosti a účelnosti využívání těchto zemin.
 
	(3) Jde-li o odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu, k němuž není třeba souhlasu orgánu ochrany zemědělského půdního fondu, 24) pak se skrývka kulturních vrstev půdy na odnímaných plochách a jejich umístění 23) stanoví v územním a stavebním řízení. 25)
 
	(4) Podle odstavců 1 až 3 se nepostupuje, udělí-li orgán ochrany zemědělského půdního fondu výjimku podle § 8 odst. 1 písm. a) zákona, při odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu
a) pro účely zalesnění,
 
b) z důvodů zařazení do ostatních ploch, pokud pozemky této půdy nelze zemědělsky obdělávat,
 
c) v zájmu ochrany přírody a krajiny,
 
d) pro ochranu archeologických nalezišť,
 
e) pro zřizování pásem k zajištění hygienické ochrany zdrojů pitné vody I. stupně a užších ochranných pásem přírodních léčivých zdrojů a zdrojů přírodních minerálních vod stolních,
 
f) pro zakládání územních systémů ekologické stability.
 
§ 11

Postupy k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu pro zabezpečení rekultivace půdy

	(1) Podrobnosti o obsahu plánu rekultivace a způsobu zpracování jsou uvedeny v příloze č. 7, která je součástí této vyhlášky.
 
	(2) Ten, kdo má za povinnost provést rekultivaci podle schváleného plánu na základě podmínek stanovených v souhlasu orgánů ochrany zemědělského půdního fondu k odnětí půdy vydaného podle § 9 zákona, zabezpečí bezprostředně po skončení účelu nezemědělského využití odňaté půdy, 26) že
a) na dotčených pozemcích budou odstraněny všechny dočasné stavby, zařízení a jiné hmotné zbytky po ukončené nezemědělské činnosti, které by bránily provedení rekultivace,
 
b) na pozemcích upravených podle písmena a) budou zahájeny a plynule prováděny jednotlivé činnosti a opatření technické a biologické části rekultivace v pořadí a v rozsahu stanoveném ve schváleném plánu rekultivace,
 
c) po celou dobu provádění rekultivace podle písmena b) bude veden protokol (provozní deník), v němž bude zaznamenáno, jak rekultivační práce probíhají, jaké postupy byly přitom použity, jak jsou dodržovány termíny stanovené v plánu rekultivace a další podrobnosti rozhodné pro posouzení jakosti, rozsahu a úplnosti prováděné rekultivace,
 
d) po ukončení poslední etapy biologické rekultivace bude oznámeno orgánu ochrany zemědělského půdního fondu, který vydal rozhodnutí o odvodech za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu podle § 11 odst. 2 zákona, že rekultivace byla ukončena, aby mohlo být provedeno převzetí rekultivovaných pozemků vlastníky nebo nájemci a aby mohla být ukončena povinnost platit odvody za odnětí této půdy.
 
	(3) V zájmu účelnosti provádění rekultivace a budoucího hospodaření na rekultivovaných pozemcích mohou být v odůvodněných případech zahrnuty do řešení plánu rekultivace i sousední pozemky náležející do zemědělského půdního fondu, které nebudou dotčeny zamýšlenou nezemědělskou činností.
 
Postupy při odnímání půdy ze zemědělského půdního fondu

(k § 9 a 10 zákona)

§ 12

	(1) Současně zastavěným územím obce (§ 4, § 9 odst. 2 písm. a) bod 4 zákona). se rozumí katastrální území obce, které je ke dni zjišťování trvale zastavěno nebo na základě stavebního povolení nebo jiného rozhodnutí a opatření jemu na roveň postaveného k trvalému zastavění určeno. Dále do něj patří plochy, které s plochami zastavěnými či k zastavění určenými jednoznačně funkčně souvisejí a jsou užívány pro bydlení, výrobu, služby, rekreaci, dopravu a další nezemědělské účely. Pozemky nalézající se uvnitř hranic zastavěného území obce k 1. září 1966 podle zákresů v mapách evidence nemovitostí jsou současně zastavěným územím obce vždy, i když u nich nejsou splněna výše uvedená kritéria, s výjimkou pozemků zemědělské půdy trvale určené pro zajišťování specializované zemědělské výroby (zahradnictví, zelinářství).
 
	(2) Pozemky zemědělské půdy, které pro svoji značnou výměru nebo vhodný tvar nebyly zahrnuty do zastavěného území obce k 1. září 1966, nejsou součástí současně zastavěného území obce, i když netvoří s okolním zemědělským půdním fondem souvislý celek, s výjimkou těch pozemků, které jsou ke dni zjišťování již trvale zastavěny nebo na základě stavebního povolení či jiného rozhodnutí a opatření jemu na roveň postaveného k trvalému zastavění určeny. Znázornění průběhu hranice současně zastavěného území obce ke dni zjišťování se v katastrálních mapách neprovádí.
 
§ 13

	Pro posouzení věcné příslušnosti orgánů ochrany zemědělského půdního fondu je rozhodná celková výměra půdy, pro kterou se žádá souhlas k odnětí podle § 9 odst. 1 zákona.
 
§ 14

	(1) Ten, v jehož zájmu byl vydán souhlas k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu pro účely, jejichž uskutečnění není podmíněno vydáním rozhodnutí podle zvláštních předpisů (např. za účelem převodu pozemků do ostatních ploch, pokud je nelze zemědělsky obdělávat), dokládá tímto souhlasem ohlášení změny druhu pozemku (kultury) a způsobu jeho užívání podle zvláštních předpisů 27) místně příslušnému katastrálnímu úřadu.
 
	(2) Pokud je souhlas podle § 9 odst. 1 zákona udělován jiným orgánem ochrany zemědělského půdního fondu než pověřeným obecním úřadem, tento orgán zasílá stejnopis vydaného souhlasu tomu pověřenému obecnímu úřadu, v jehož územním obvodu se nachází půda tímto souhlasem dotčená, nebo její největší část. Zároveň mu postupuje veškerou dokumentaci, která je připojena k žádosti o vydání tohoto souhlasu.
 
§ 15

	(1) Při odnímání půdy ze zemědělského půdního fondu pro těžební účely na pozemcích nalézajících se ve schválených dobývacích prostorech nebo na chráněných ložiskových územích se při zpracování výpočtu odvodů nepoužije ekologická váha vlivu chráněných ložiskových území. 28)
 
	(2) V souhlasu podle § 9 odst. 1 zákona orgán ochrany zemědělského půdního fondu pouze vymezí kritéria pro stanovení výše odvodů.
 
	(3) Základní sazba odvodů za odnětí zemědělské půdy ze zemědělského půdního fondu může být snížena podle části C sazebníku odvodů v případech, že
a) je prokázáno zjištěním nebo účelovým měřením provedeným pověřenými odbornými organizacemi Ministerstva životního prostředí nebo Ministerstva zemědělství, popřípadě posudky hygienické služby, že stupeň poškození půdy způsobený spady z průmyslových exhalací anebo úniky pevných nebo tekutých toxických látek či ropných látek neumožňuje její využívání pro výrobu zemědělských výrobků vstupujících do potravního řetězce po dobu nejméně deseti let ode dne zjištění nežádoucího stavu,
 
b) podle zjištění pověřené odborné organizace Ministerstva životního prostředí nebo Ministerstva zemědělství nelze tuto půdu racionálně využívat pro zemědělskou výrobu nebo počítat s plněním jejích funkcí jako složky životního prostředí v důsledku jejího neodstranitelného poškození větrnou nebo vodní erozí.
 
	(4) Nelze-li na půdě, která má být odňata ze zemědělského půdního fondu, určit hlavní půdní jednotku, protože zařazení pozemku do bonitovaných půdně ekologických jednotek nebylo provedeno (např. v současně zastavěném území obce), použije se pro výpočet odvodů za odnětí této půdy ta hlavní půdní jednotka, která je vymezena na jiném pozemku zemědělské půdy nalézajícím se v nejbližší vzdálenosti od pozemku, který má být dotčen navrhovaným odnětím ze zemědělského půdního fondu.
 
	(5) Vzniknou-li pochybnosti o použitelnosti způsobu určení hlavní půdní jednotky podle odstavce 3 (např. u rozsáhlých sídelních útvarů nebo ve schválených dobývacích prostorech), může orgán ochrany zemědělského půdního fondu požadovat, aby hlavní půdní jednotky na pozemku dotčeném navrhovaným odnětím, popřípadě i příslušný klimatický region byly dodatečně stanoveny pověřenou odbornou organizací Ministerstva zemědělství. 29)
 
Ustanovení společná a závěrečná

§ 16

	Zrušuje se vyhláška č. 36/1987 Sb., kterou se upravují některé podrobnosti ochrany zemědělského půdního fondu, ve znění vyhlášky č. 528/1991 Sb.
 
§ 17

	Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Ing. Benda CSc. v.r.

Příl.1
Rizikové prvky v půdách náležejících do zemědělského půdního fondu

                                               Tabulka č. 1

            Obsah rizikových prvků v půdách (mg.kg-1)

Výluh  2  M  HNO3  (výluh  roztokem  2 M HNO3  při  poměru  půdy
       k vyluhovadlu 1 : 10)

                         Maximálně přípustné hodnoty
Prvky                  lehké půdy                ostatní půdy

As                           4,5                     4,5
Be                           2,0                     2,0
Cd                           0,4                     1,0
Co                          10,0                    25,0
Cr                          40,0                    40,0
Cu                          30,0                    50,0
Hg                           -                       -
Mo                           5,0                     5,0
Ni                          15,0                    25,0
Pb                          50,0                    70,0
V                           20,0                    50,0
Zn                          50,0                   100,0

                                               Tabulka č. 2

            Obsah rizikových prvků v půdách (mg.kg-1)

Celkový obsah (rozklad lučavkou královskou)

                         Maximálně přípustné hodnoty
Prvky                  lehké půdy                ostatní půdy

As                           30,0                    30,0
Be                            7,0                     7,0
Cd                            0,4                     1,0
Co                           25,0                    50,0
Cr                          100,0                   200,0
Cu                           60,0                   100,0
Hg                            0,6                     0,8
Mo                            5,0                     5,0
Ni                           60,0                    80,0
Pb                          100,0                   140,0
V                           150,0                   220,0
Zn                          130,0                   200,0

Vysvětlivky k tabulkám č. 1 a 2
1. Údaje o obsahu rizikových prvků neplatí pro organické půdy.
2. Lehkými půdami  se rozumí písčité  a hlinitopísčité půdy  podle
   analytické  metody  prof.  Nováka  (Komplexní  metodika  výživy
   rostlin č. 1/1990,  vydaná Ústavem vědeckotechnických informací
   v zemědělství Praha).
3. K obsahu  rizikových prvků  v půdách  (mg.kg-1): Uvedené  údaje
   platí pro  směsné vzorky získané  z horní vrstvy  vyšetřovaných
   minerálních  půd  v  tloušťce  0,25  m,  vysušené na vzduchu do
   konstantní hmotnosti.
 
Příl.2
Ukazatele znečištění zeminy na půdách náležejících do zemědělského půdního fondu

Ukazatel znečištění                      Hodnota přípustného
zeminy                                   znečištění

I. Anorganické látky                     mg/kg sušiny
   B                                           40
   Br                                          20
   F                                          500
   CN celkové                                   5
   CN toxické                                   1
   S (sulfatická)                               2

II. Organické látky
    a) Aromatické uhlovodíky a
       jejich deriváty
       benzen                                   0,05
       etylbenzen                               0,05
       fenol                                    0,05
       xyleny                                   0,05
       aromáty celkem                           0,3
    b) Polycyklické aromatické
       uhlovodíky
       antracen                                 0,01
       benzo (a) antracen                       1,0
       benzo (a) pyren                          0,1
       fenatren                                 0,1
       fluoranten                               0,1
       chrysen                                  0,01
       naftalen                                 0,1
       polycyklické aromatické
       uhlovodíky celkem                        1,0
    c) Chlorované uhlovodíky
       alifatické (jednotlivé)                  0,1
       alifatické (celkem)                      0,1
       chlorobenzeny (jednotlivé)               0,01
       chlorfenoly (jednotlivé)                 0,01
       PCB                                      0,01
       EOCl (extrahovatelný organicky
            vázaný chlor)                       0,1
    d) Pesticidy
       organické chlorované (jednotlivé)        0,01
       organické chlorované (celkem)            0,1
       ostatní (jednotlivé)                     0,01
       ostatní (celkem)                         0,1
    e) Ostatní
       cyklohexanol                             0,1
       pyridin                                  0,1
       styren                                   0,1
       nepolární uhlovodíky (celkem)           50
 
Příl.3
Obsah vyhodnocení předpokládaných důsledků navrhovaného řešení územně plánovací dokumentace na zemědělský půdní fond

1.
 
	Vyhodnocení předpokládaných důsledků navrhovaného řešení územně plánovací dokumentace na zemědělský půdní fond se skládá z textové, tabulkové a grafické části. Grafická část se zpracovává v samostatném doplňujícím výkresu, jehož podkladem jsou mapy měřítek použitých pro hlavní výkresy. Rozsah a přesnost tohoto vyhodnocení a znázornění se řídí podle stupně a kategorie zpracovávané územně plánovací dokumentace.
 
2.
 
	Vyhodnocení podle bodu 1 se dále člení podle navrhovaného funkčního využití pozemků na jednotlivé plochy (lokality), na kterých se uvažuje s umístěním výhledových rozvojových záměrů, a obsahuje

	2.1. údaje o celkovém rozsahu požadovaných ploch a podílu půdy náležející do zemědělského půdního fondu, údaje o druhu pozemku (kultuře) dotčené půdy, údaje o zařazení zemědělské půdy do bonitovaných půdně ekologických jednotek a do stupňů přednosti v ochraně,
 
	2.2. údaje o uskutečněných investicích do půdy za účelem zlepšení půdní úrodnosti (meliorační a závlahová zařízení apod.) a o jejich předpokládaném porušení,
 
	2.3. údaje o areálech a objektech staveb zemědělské prvovýroby a zemědělských usedlostech a o jejich předpokládaném porušení,
 
	2.4. údaje o uspořádání zemědělského půdního fondu v území, opatřeních k zajištění ekologické stability krajiny a významných skutečnostech vyplývajících ze schválených návrhů pozemkových úprav a o jejich předpokládaném porušení,
 
	2.5. znázornění průběhu hranic územních obvodů obcí a hranic katastrálních území,
 
	2.6. zdůvodnění, proč je navrhované řešení ve srovnání s jiným možným řešením nejvýhodnější z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu a ostatních zákonem chráněných obecných zájmů,
 
	2.7. u sídelních útvarů a zón znázornění průběhu hranic současně zastavěného území obce ke dni zpracování konceptů řešení územně plánovací dokumentace, hranic pozemkové držby jednotlivých právnických a fyzických osob, tras základních zemědělských účelových komunikací a územních a ekologických záměrů vyplývajících ze schválených návrhů pozemkových úprav, popřípadě vyznačení jejich předpokládaného porušení.
 
3.
 
	Pokud je do územně plánovací dokumentace zahrnuto území, na němž se nachází dříve stanovený dobývací prostor, nebo chráněné ložiskové území, 30) u kterého dosud nedošlo ke stanovení dobývacího prostoru, její zpracovatel při vyhodnocování důsledků navrhovaného řešení na zemědělský půdní fond pouze

	3.1. vyznačí v grafické části tohoto vyhodnocení jeho hranice,
 
	3.2. uvede v tabulkové části tohoto vyhodnocení souhrnnou výměru půdy náležející do zemědělského půdního fondu, která se na něm nachází,
 
	3.3. uvede v textové části tohoto vyhodnocení potřebné podrobnosti a údaje o něm.
 
4.
 
	Podle bodu 3 se nepostupuje, jde-li o plochy (lokality) pro dobývání (těžbu) nerostů, u nichž se dobývací prostor nestanoví. 30)
 
Příl.4
Obsah vyhodnocení předpokládaných důsledků návrhu na stanovení dobývacího prostoru na zemědělský půdní fond

1.
 
	Vyhodnocení předpokládaných důsledků návrhu na stanovení dobývacího prostoru na zemědělský půdní fond se skládá z textové, tabulkové a grafické části. Jeho rozsah a přesnost se řídí podle způsobu dobývání nerostů (povrchová, lomová, hlubinná těžba apod.) a velikostí dobývacího prostoru, který má být na základě výsledků geologického průzkumu stanoven.
 
2.
 
	Vyhodnocení podle bodu 1 se zpracovává pro celou výměru půdy náležející do zemědělského půdního fondu, na které má být dobývací prostor nebo jeho jednotlivé oddělené části stanoveny, jakož i pro plochy (pozemky) této půdy, které by měly být v případě dobývání nerostů dotčeny jeho důsledky (např. umístěním odvalů, výsypek, odkališť, stavebních a dopravních záměrů). Toto vyhodnocení obsahuje náležitosti vyjmenované v příloze č. 3 bodu 2 s přihlédnutím k odlišnostem vyplývajícím z řešení návrhu na stanovení dobývacího prostoru a dále studii o předpokládaných způsobech, cílech a postupech provádění rekultivace pozemků dotčených dobýváním, popřípadě předběžný návrh zvláštního režimu provádění této rekultivace.
 
Příl.5
Obsah vyhodnocení důsledků navrhovaného umístění staveb na zemědělský půdní fond

1.
 
	Vyhodnocení důsledků navrhovaného umístění staveb na zemědělský půdní fond se zpracovává pro celou výměru půdy náležející do zemědělského půdního fondu, která má být dotčena zamýšlenou stavbou a s ní souvisejícími akcemi podle řešení obsaženého v příslušné dokumentaci stavby potřebné k vydání územního rozhodnutí, a jeho součástí je textová, tabulková a grafická část. Podkladem pro grafickou část tohoto vyhodnocení jsou kopie katastrálních map v měřítcích odpovídajících plošnému rozsahu stavby, nejvýše však v měřítku 1 : 5000.
 
2.
Vyhodnocení podle bodu 1 obsahuje

	2.1. v textové části
2.1.1. základní údaje o zamýšlené stavbě, zdůvodnění její potřeby, funkce a významu,
 
2.1.2. údaje o tom, zda navrhované řešení vychází ze schválené územně plánovací dokumentace nebo ze schválených územně plánovacích podkladů, z návrhů tras nadzemních a podzemních vedení, pozemních komunikací, celostátních drah a vodních cest a jejich součástí, opatřených souhlasem příslušného orgánu ochrany zemědělského půdního fondu, popřípadě ze schválených návrhů na stanovení dobývacích prostorů opatřených souhlasem příslušného orgánu ochrany zemědělského půdního fondu,
 
2.1.3. celkové zhodnocení důsledků zamýšlené stavby na zemědělský půdní fond,
 
	2.2. v tabulkové části soupis pozemků náležejících do zemědělského půdního fondu nebo jejich částí v členění podle toho, jde-li o pozemky v současně zastavěném území obce nebo mimo toto území a má-li být půda odňata trvale nebo dočasně, ve kterém budou uvedeny
2.2.1. údaje o pozemcích podle katastru nemovitostí (obec, katastrální území, parcelní číslo, druh pozemku, vlastnické, popřípadě nájemní vztahy),
 
2.2.2. výměry pozemků nebo jejich částí,
 
2.2.3. údaje o zařazení pozemků zemědělské půdy do bonitovaných půdně ekologických jednotek, popřípadě do stupňů přednosti v ochraně,
 
2.2.4. údaje o tom, zda na dotčených pozemcích zemědělské půdy jsou vybudovány investice do půdy za účelem zlepšení půdní úrodnosti (meliorační zařízení apod.),
 
	2.3. v grafické části zákres
2.3.1. průběhu hranic zamýšleného odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu v členění podle toho, má-li být půda odňata trvale nebo dočasně,
 
2.3.2. ploch, na kterých jsou uskutečněny investice do půdy za účelem zlepšení půdní úrodnosti (meliorační zařízení apod.),
 
2.3.3. průběhu hranic současně zastavěného území obce, pokud to podle povahy věci přichází v úvahu,
 
2.3.4. průběhu hranic bonitovaných půdně ekologických jednotek, popřípadě stupňů přednosti v ochraně, pokud je to podle povahy věci třeba,
 
2.3.5. znázorňující jednotlivé druhy pozemků (kultury) půdy náležející do zemědělského půdního fondu podle katastru nemovitostí, pokud je to podle povahy věci třeba,
 
	2.4. jako samostatnou součást rovněž
2.4.1. bilanci skrývky svrchních kulturních vrstev půdy (např. ornice, drnové vrstvy) a hlouběji uložených zúrodnění schopných zemin a plán na jejich přemístění a hospodárné využití rozprostřením na jiných konkrétně vymezených pozemcích nebo uložením pro jiné konkrétně vymezené účely včetně rekultivačních opatření,
 
2.4.2. plán rekultivace, má-li být půda po ukončení účelu odnětí pro nezemědělské využití rekultivována, s tím, že k oběma uvedeným součástem se zpracovává vedle textové a tabulkové části i grafická část se znázorněním skutečností rozhodných pro jejich posouzení, schválení a budoucí provádění.
 
Příl.6
Obsah vyhodnocení důsledků navrhovaného dobývání (těžby) nerostů na zemědělský půdní fond

1.
 
	Vyhodnocení důsledků navrhovaného dobývání (těžby) nerostů se zpracovává pro celou výměru půdy náležející do zemědělského půdního fondu, která má být dotčena

	1.1. při povrchovém (lomovém) způsobu dobývání uhlí a lignitu v oblastech soustředěného dobývání v rámci stanoveného dobývacího prostoru v průběhu období pěti let,
 
	1.2. při povrchovém způsobu dobývání nerostů k účelům stavebním nebo průmyslovým v průběhu období deseti let; přitom není rozhodující, zda se má těžba uskutečnit v rámci stanoveného dobývacího prostoru nebo na ložiscích, u nichž se dobývací prostor nestanovuje,
 
	1.3. při hlubinném způsobu dobývání nerostů výstavbou důlních objektů a provozních zařízení a dále pro výměru této půdy na pozemcích, u nichž lze v rámci stanoveného dobývacího prostoru předpokládat jejich devastaci nastalou poklesem terénu v důsledku vytěžení ložiska, popřípadě z jiných příčin.
 
2.
 
	Součástí vyhodnocení podle bodu 1 je textová, tabulková a grafická část. Podkladem pro grafickou část tohoto vyhodnocení jsou kopie katastrálních map v měřítcích odpovídajících plošnému rozsahu zamýšlené těžby a souvisejících akcí, nejvýše však v měřítku 1 : 5000. Pro obsah jeho jednotlivých částí platí příloha č. 5 obdobně s těmito odlišnostmi:

	2.1. obsah textové části podle bodu 2.1. přílohy č. A5 se bude vztahovat k zamýšlenému dobývání (těžbě) nerostů,
 
	2.2. v textové části podle bodu 2.1.2. přílohy č. 5 se uvedou údaje o tom, zda navrhované řešení vychází ze stanovených dobývacích prostorů opatřených souhlasem orgánů ochrany zemědělského půdního fondu, popřípadě ze schválené územně plánovací dokumentace nebo ze schválených územně plánovacích podkladů, jde-li o umístění akcí souvisejících se zamýšlenou těžební činností,
 
	2.3. v textové části podle bodu 2.1.3. přílohy č. 5 se provede celkové zhodnocení důsledků zamýšleného dobývání (těžby) a s tím souvisejících akcí na zemědělský půdní fond, a jde-li o hlubinný způsob dobývání, orientační údaje o tom, v kterém období a v jakém rozsahu se pravděpodobně projeví důsledky těžby na devastaci terénu, jaký charakter bude mít tato devastace a jakými opatřeními mohou být tyto devastační projevy zahlazeny,
 
	2.4. v grafické části se kromě náležitostí uvedených v bodech 2.3.1. až 2.3.5. přílohy č. 5 znázorní
 
	2.4.1. u lomového (povrchového) způsobu dobývání (těžby) uhlí a lignitu a u povrchového způsobu dobývání (těžby) ostatních nerostů zákres hranic jednotlivých etap postupu těžby v navrhovaném období s určením časového pořadí, popřípadě jednotlivých etap uskutečňování akcí souvisejících s vlastní těžební činností,
 
	2.4.2. u hlubinného způsobu dobývání (těžby) nerostů zákres hranic ploch (lokalit) předpokládané devastace terénu v důsledku projevů těžby s udáním pravděpodobného období jejich vzniku,
 
	2.5. v plánu rekultivace podle bodu 2.4.2. přílohy č. 5 se uvede rovněž návrh zvláštního režimu jeho provádění z hlediska časového plnění a ukončení prací, jsou-li pro to zvláštní důvody při lomovém (povrchovém) způsobu dobývání (těžby) uhlí a lignitu, výjimečně i při povrchovém způsobu dobývání (těžby) keramických jílů a kaolinu, pokud její provádění bude mít obdobný charakter jako lomové (povrchové) dobývání uhlí a lignitu.
 
Příl.7
Obsah a způsob zpracování plánu rekultivace půdy odňaté ze zemědělského půdního fondu pro některé nezemědělské účely

	Plán rekultivace obsahuje

1.
 
	technickou část, ve které je třeba uvést množství skrývaných zemin a způsob jejich využití, cíl a způsob terénních úprav pozemků, výsypek a odvalů včetně přípravy pozemků pro biologickou rekultivaci, úpravy vodního režimu, melioračních opatření a způsob vybudování příjezdových a provozních komunikací,
 
2.
 
	biologickou část, ve které je třeba uvést meliorační osevní postup, intenzitu hnojení a cíl rekultivace,
 
3.
 
	časový postup technické a biologické rekultivace,
 
4.
 
	rozpočet nákladů na provedení rekultivace,
 
5.
 
	mapové podklady s vyznačením údajů vymezených v bodech 1, 2 a 3, profily terénu před a po rekultivaci včetně napojení rekultivovaného území na okolní terén.
 
____________________
 
1) § 30 vyhlášky č. 26/1972 Sb., o ochraně a rozvoji přírodních léčebných lázní a přírodních léčivých zdrojů.
 
2) Zákon ČNR č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška č. 395/1992 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona České národní rady č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny.
 
3) Zákon ČNR č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon).
 
4) § 8 a 9 zákona ČNR č. 284/1991 Sb., o pozemkových úpravách a pozemkových úřadech, ve znění pozdějších předpisů.
 
5) § 19 odst. 3 vyhlášky č. 84/1976 Sb., o územně plánovacích podkladech a územně plánovací dokumentaci, ve znění pozdějších předpisů.
 
6) § 126 zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů.
 
7)§ 13 odst. 2, § 14 písm. d), § 15 písm. d), § 16, § 17 písm. a) zákona.
 
8) § 5 odst. 1 zákona.
 
9) § 5 odst. 2 zákona.
 
10) Zákon č. 50/1976 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška č. 84/1976 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
 
11) § 24 odst. 2 až 4 zákona č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon), ve znění pozdějších předpisů.
 
12) § 6 odst. 1 zákona.
 
13) § 6 odst. 2 zákona.
 
14) § 32 písm. a), § 39 zákona č. 50/1976 Sb., ve znění pozdějších předpisů. § 7 odst. 4 vyhlášky č. 85/1976 Sb., o podrobnější úpravě územního řízení a stavebním řádu, ve znění pozdějších předpisů.
 
15) § 11 odst. 3 písm. a) zákona.
 
16) § 7 odst. 3 zákona.
 
17) Zákon ČNR č. 62/1988 Sb., o geologických pracích a o Českém geologickém úřadu, ve znění pozdějších předpisů.
 
18) § 6 odst. 1 a § 7 odst. 1 zákona.
 
19) § 9 zákona.
 
20) § 6 odst. 1 zákona.
 
21) Vyhláška č. 175/1992 Sb., o podmínkách využívání ložisek nevyhrazených nerostů.
 
22) Např. § 66 a 71 zákona č. 50/1976 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
 
23) § 8 zákona.
 
24) § 9 odst. 2 zákona.
 
25) § 4 odst. 5 vyhlášky č. 83/1976 Sb., o obecných technických požadavcích na výstavbu, ve znění pozdějších předpisů.
 
26) § 8 odst. 1 písm. c) a d) zákona.
 
27) § 10 odst. 1 písm. d) a e) zákona ČNR č. 344/1992 Sb.
 
28) Příloha k zákonu, část B, skupina faktorů D.
 
29) Výzkumný ústav meliorací a ochrany půdy.
 
30) Zákon č. 44/1988 Sb., ve znění pozdějších předpisů.