____________________________________________________________
Systém ASPI - stav k 2.3.2008 do částky 23/2008 Sb. a 4/2008 Sb.m.s.
Obsah a text 327/1998 Sb. - poslední stav textu 

327/1998 Sb.

VYHLÁŠKA
Ministerstva zemědělství

ze dne 15. prosince 1998,

kterou se stanoví charakteristika bonitovaných půdně ekologických jednotek a postup pro jejich vedení a aktualizaci

Změna: 546/2002 Sb.
 
	Ministerstvo zemědělství stanoví podle § 8 odst. 8 zákona č. 284/1991 Sb., o pozemkových úpravách a pozemkových úřadech, ve znění zákona č. 38/1993 Sb. a zákona č. 217/1997 Sb.:

§ 1

Charakteristika bonitovaných půdně ekologických jednotek

	Bonitovaná půdně ekologická jednotka (dále jen "BPEJ") 1) je charakterizována klimatickým regionem, hlavní půdní jednotkou, sklonitostí a expozicí, skeletovitostí a hloubkou půdy, jež specifikují hlavní půdní a klimatické podmínky hodnoceného pozemku, přičemž
a) klimatický region zahrnuje území s přibližně shodnými klimatickými podmínkami pro růst a vývoj zemědělských plodin, podle přílohy č. 1; je vyjádřen první číslicí pětimístného číselného kódu 1) (dále jen "číselný kód"),
 
b) hlavní půdní jednotka je účelovým seskupením půdních forem příbuzných vlastností, jež jsou určovány genetickým půdním typem, subtypem, půdotvorným substrátem, zrnitostí, hloubkou půdy, stupněm hydromorfismu, popřípadě výraznou sklonitostí nebo morfologií terénu a zúrodňovacím opatřením, podle přílohy č. 2; je vyjádřena druhou a třetí číslicí číselného kódu,
 
c) sklonitost a expozice ke světovým stranám vystihuje utváření povrchu zemědělského pozemku, podle přílohy č. 3; je vyjádřena čtvrtou číslicí číselného kódu, která je výsledkem jejich kombinace,
 
d) skeletovitost, jíž se rozumí podíl obsahu štěrku a kamene v ornici k obsahu štěrku a kamene v spodině do 60 cm, a hloubka půdy, podle přílohy č. 4; je vyjádřena pátou číslicí číselného kódu, která je výsledkem jejich kombinace.
 
§ 2

Vedení BPEJ

	(1) BPEJ jsou jednotně vedeny 2) v číselném a mapovém vyjádření v celostátní databázi BPEJ (dále jen "celostátní databáze"), která obsahuje informace o kvalitě půdy. Vedení celostátní databáze je zajišťováno Ministerstvem zemědělství 3) prostřednictvím odborné organizace, která na vyžádání též poskytuje souhrnné informace o BPEJ a jejich účelových seskupeních, např. pro plošnou a kvalitativní ochranu půdy a vody, pro územní plánování, posuzování ekologické stability krajiny, vytváření ekonomických nástrojů v zemědělství a rozvoje regionů.
 
	(2) K dokumentaci celostátní databáze náležejí:
a) mapy BPEJ v digitální a grafické formě,
 
b) informace vyjadřující klimatické a půdní podmínky související s kódem BPEJ,
 
c) záznamy o aktualizaci BPEJ,
 
d) údaje o plošném zastoupení BPEJ v katastrálním území,
 
e) účelová seskupení BPEJ v katastrálním území.
 
Aktualizace BPEJ

§ 3

	(1) Aktualizace BPEJ (dále jen "aktualizace") je zjištění změn půdních a klimatických podmínek zemědělských pozemků terénním průzkumem a jejich vyhodnocení oproti podmínkám, jež charakterizují dosud stanovenou BPEJ, např. pokud došlo ke zjevným a podstatným změnám v důsledku povodně, sesuvu půdy, výrazné degradaci a destrukci půdy erozí, zásadní změně hydromorfismu půdy nebo při zjevně nesprávném dřívějším určení BPEJ apod. Aktualizací se ověřují a upřesňují, a tím vymezují, nové hranice rozdílných BPEJ, popřípadě se mění číselný kód BPEJ. Za aktualizaci se považuje též zjištění údajů o BPEJ u pozemků, kde BPEJ nebyly dříve určeny. Důvodem pro aktualizaci je rovněž potřeba doplnění a upřesnění celostátní databáze. 4) Aktualizací podle této vyhlášky nejsou změny průběhu hranic BPEJ ovlivněné nepřesností zákresů a oprava chyb vzniklých při soutisku map. Aktualizaci, jejímž výsledkem jsou změněné mapy BPEJ, zajišťuje pozemkový úřad 5) prostřednictvím odborné organizace, které provedení zadá podle zvláštního předpisu. 6)
 
	(2) Mapovými podklady pro aktualizaci v digitální, popřípadě grafické formě jsou:
a) mapy podle § 2 odst. 2 písm. a) v měřítku katastrální mapy,
 
b) katastrální mapy,
 
c) kopie map dřívější pozemkové evidence v měřítku katastrální mapy, na které jsou zobrazeny parcely evidované v katastru nemovitostí zjednodušeným způsobem. 7)
 
	(3) Pozemkový úřad, shledal-li důvody pro aktualizaci ve smyslu odstavce 1, přičemž přihlédl k předloženým požadavkům vlastníků zemědělských pozemků, oznámí zahájení a rozsah aktualizace včetně termínu provádění terénního průzkumu a jeho podmínek a místo, kde budou návrhy změn map BPEJ a po ukončení aktualizace již změněné mapy BPEJ vyloženy k veřejnému nahlédnutí.
 
	(4) Pozemkový úřad požádá obec, v jejímž územním obvodu se nacházejí předmětné pozemky, jichž se aktualizace BPEJ týká, o zveřejnění oznámení podle odstavce 3 způsobem v místě obvyklým a o zahájené aktualizaci BPEJ a jejím rozsahu samostatně informuje katastrální úřad, orgán ochrany zemědělského půdního fondu, 8) finanční úřad a územní odbor Ministerstva zemědělství.
 
§ 4

	(1) Pozemkový úřad zajistí 5) vyložení návrhu změn map BPEJ (zobrazený na průsvitce jako příložném materiálu k mapovým podkladům podle § 3 odst. 2 nebo jako jejich soutisk) po dobu 30 dnů k veřejnému nahlédnutí. Za tím účelem pozemkový úřad požádá obec, aby způsobem v místě obvyklým informovala veřejnost o místě, kde bude vyložen návrh změn map BPEJ, a lhůtě, po kterou bude možno do tohoto návrhu nahlédnout, a lhůtě, ve které každý může uplatnit k návrhu písemné vyjádření u pozemkového úřadu. K později uplatněnému vyjádření nebude přihlédnuto.
 
	(2) Pozemkový úřad po vyhodnocení došlých vyjádření veřejnosti provede na základě výsledků aktualizace změnu map BPEJ na mapovém podkladu uvedeném v § 3 odst. 2 písm. b) nebo c), popřípadě na obou mapových podkladech uvedených v § 3 odst. 2 písm. b) a c) a vyznačí na změněných mapách BPEJ datum jejich platnosti, a tím aktualizaci BPEJ ukončí. O ukončení aktualizace BPEJ pozemkový úřad písemně informuje orgány uvedené v § 3 odst. 4 a rovněž požádá obec o zveřejnění sdělení o ukončení aktualizace BPEJ způsobem v místě obvyklým.
 
§ 5

Účinnost
 
	Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Ing. Fencl v. r.

Příl.1
 
	Charakteristika klimatických regionů
-------------------------------------------------------------------------------------------------------
Číselný  Symbol   Charakteristika   Suma teplot   Průměrná     Průměrný      Pravděpodobnost   Vláhová
kód      regionů  regionů           nad 10 C      roční        roční úhrn    suchých           jistota
regionů                                           teplota C    srážek v mm   vegetačních
                                                                             období
                                                                             v procentech
-------------------------------------------------------------------------------------------------------
  0        VT       velmi teplý,    2800 - 3100    9 - 10       500 - 600      30 - 50          0 - 3
                      suchý
-------------------------------------------------------------------------------------------------------
  1        T 1      teplý, suchý    2600 - 2800    8 - 9          < 500        40 - 60          0 - 2
-------------------------------------------------------------------------------------------------------
  2        T 2      teplý,
                    mírně suchý     2600 - 2800    8 - 9        500 - 600      20 - 30          2 - 4
-------------------------------------------------------------------------------------------------------
  3        T 3      teplý,
                    mírně vlhký     2500 - 2800   (7) 8 - 9     550 - 650
                                                                 (700)         10 - 20          4 - 7
-------------------------------------------------------------------------------------------------------
  4       MT 1      mírně teplý,
                    suchý           2400 - 2600    7 - 8,5      450 - 550      30 - 40          0 - 4
-------------------------------------------------------------------------------------------------------
  5       MT 2      mírně teplý,
                    mírně vlhký     2200 - 2500    7 - 8        550 - 650
                                                                  (700)        15 - 30          4 - 10
-------------------------------------------------------------------------------------------------------
  6       MT 3      mírně teplý
                    (až teplý),
                    vlhký           2500 - 2700  7,5 - 8,5      700 - 900       0 - 10           > 10
-------------------------------------------------------------------------------------------------------
  7       MT 4      mírně teplý,
                    vlhký           2200 - 2400    6 - 7        650 - 750       5 - 15           > 10
-------------------------------------------------------------------------------------------------------
  8       MCH       mírně chladný,
                    vlhký           2000 - 2200    5 - 6        700 - 800       0 - 5            > 10
-------------------------------------------------------------------------------------------------------
  9       CH        chladný, vlhký   pod 2000       < 5          > 800            0              > 10
------------------------------------------------------------------------------------------------------

 
Příl.2
 
	Charakteristika hlavních půdních jednotek
01 Černozemě  modální,  černozemě  karbonátové,  na  spraších nebo
   karpatském  flyši,  půdy  středně  těžké,  bez  skeletu,  velmi
   hluboké, převážně s příznivým vodním režimem

02 Černozemě luvické  na sprašových pokryvech,  středně těžké, bez
   skeletu, převážně s příznivým vodním režimem

03 Černozemě černické, černozemě černické karbonátové na hlubokých
   spraších  s  podložím  jílů,  slínů  či  teras,  středně těžké,
   bezskeletovité, s vodním režimem příznivým až mírně převlhčeným

04 Černozemě  arenické   na  píscích  nebo   na  mělkých  spraších
   (maximální   překryv   do   30   cm)   uložených   na   píscích
   a štěrkopíscích,   zrnitostně   lehké,   bezskeletovité,  silně
   propustné půdy s výsušným režimem

05 Černozemě  modální a  černozemě modální  karbonátové, černozemě
   luvické   a  fluvizemě   modální  i   karbonátové  na  spraších
   s mocností  30 až  70 cm  na velmi  propustném podloží, středně
   těžké,  převážně  bezskeletovité,  středně  výsušné, závislé na
   srážkách ve vegetačním období

06 Černozemě pelické a černozemě černické pelické na velmi těžkých
   substrátech  (jílech, slínech,  karpatském flyši  a tercierních
   sedimentech),  těžké  až  velmi  těžké  s  vylehčeným  orničním
   horizontem,   ojediněle  štěrkovité,   s  tendencí  povrchového
   převlhčení v profilu

07 Smonice  modální  a   smonice  modální  karbonátové,  černozemě
   pelické  a černozemě  černické pelické,  vždy na  velmi těžkých
   substrátech,  celoprofilově velmi  těžké, bezskeletovité, často
   povrchově periodicky převlhčované

08 Černozemě  modální  a  černozemě  pelické, hnědozemě, luvizemě,
   popřípadě i kambizemě luvické,  smyté, kde dochází ke kultivaci
   přechodného horizontu  nebo substrátu na ploše  větší než 50 %,
   na  spraších,  sprašových  a  svahových  hlínách, středně těžké
   i těžší, převážně bez skeletu a ve vyšší sklonitosti

09 Šedozemě modální včetně slabě  oglejených a šedozemě luvické na
   spraších, středně těžké, bezskeletovité, s příznivými vláhovými
   poměry

10 Hnědozemě modální včetně slabě  oglejených na spraších, středně
   těžké  s  mírně  těžší  spodinou,  bez  skeletu,  s  příznivými
   vláhovými poměry až sušší

11 Hnědozemě  modální   včetně  slabě  oglejených   na  sprašových
   a soliflukčních hlínách  (prachovicích), středně těžké  s těžší
   spodinou, bez skeletu, s příznivými vlhkostními poměry

12 Hnědozemě  modální,  kambizemě  modální  a  kambizemě  luvické,
   všechny   včetně   slabě    oglejených   forem   na   svahových
   (polygenetických) hlínách, středně těžké  s těžkou spodinou, až
   středně   skeletovité,   vododržné,   ve   spodině   s  místním
   převlhčením

13 Hnědozemě   modální,  hnědozemě   luvické,  luvizemě   modální,
   fluvizemě modální  i stratifikované, na  eolických substrátech,
   popřípadě  i svahovinách  (polygenetických hlínách)  s mocností
   maximálně  50  cm  uložených  na  velmi  propustném  substrátu,
   bezskeletovité  až  středně  skeletovité,  závislé na dešťových
   srážkách ve vegetačním období

14 Luvizemě modální, hnědozemě luvické  včetně slabě oglejených na
   sprašových     hlínách     (prachovicích)     nebo    svahových
   (polygenetických) hlínách s  výraznou eolickou příměsí, středně
   těžké s těžkou spodinou, s příznivými vláhovými poměry

15 Luvizemě modální a hnědozemě  luvické, včetně oglejených variet
   na  svahových  hlínách  s  eolickou  příměsí,  středně těžké až
   těžké,   až   středně   skeletovité,   vláhově  příznivé  pouze
   s krátkodobým převlhčením

16 Luvizemě  modální  a  hnědozemě  arenické,  eventuelně  i slabě
   oglejené  na   lehkých  až  zahliněných   terasách,  pískovcích
   a štěrkopíscích  s  překryvem   písčitých  spraší  a  prachovic
   v mocnosti  30 až  60 cm,  zrnitostně středně  těžké lehčí,  až
   slabě skeletovité, vláhově méně příznivé až nepříznivé

17 Luvizemě  arenické i  slabě oglejené,  na lehkých,  propustných
   substrátech, výsušné, závislé na srážkách nebo závlaze

18 Rendziny  modální, rendziny  kambické a  rendziny vyluhované na
   vápencích a  travertinech, středně těžké lehčí  až těžké, slabě
   až středně skeletovité, méně vododržné

19 Pararendziny   modální,  kambické   i  vyluhované   na  opukách
   a tvrdých slínovcích nebo  vápnitých svahových hlínách, středně
   těžké až těžké, slabě až středně skeletovité, s dobrým vláhovým
   režimem až krátkodobě převlhčené

20 Pelozemě  modální,  vyluhované  a  melanické, regozemě pelické,
   kambizemě pelické i pararendziny pelické, vždy na velmi těžkých
   substrátech,  jílech, slínech,  flyši, tercierních  sedimentech
   a podobně, půdy s malou vodopropustností, převážně bez skeletu,
   ale i středně skeletovité, často i slabě oglejené

21 Půdy  arenického  subtypu,  regozemě,  pararendziny, kambizemě,
   popřípadě   i  fluvizemě   na  lehkých,   nevododržných,  silně
   výsušných substrátech

22 Půdy  jako předcházející  HPJ 21  na mírně  těžších substrátech
   typu hlinitý písek nebo písčitá  hlína s vodním režimem poněkud
   příznivějším než předcházející

23 Regozemě  arenické  a  kambizemě  arenické,  v  obou  případech
   i slabě  oglejené na  zahliněných píscích  a štěrkopíscích nebo
   terasách, ležících  na nepropustném podloží  jílů, slínů, flyše
   i tercierních jílů,  vodní režim je značně  kolísavý, a to vždy
   v závislosti na hloubce nepropustné vrsty a mocnosti překryvu

24 Kambizemě modální eubazické až  mezobazické i kambizemě pelické
   z přemístěných  svahovin karbonátosilikátových  hornin -  flyše
   a kulmských  břidlic,  středně  těžké   až  těžké,  až  středně
   skeletovité, se střední vododržností

25 Kambizemě  modální  a  vyluhované,  eubazické  až  mezobazické,
   vyjímečně i kambizemě pelické  na opukách a tvrdých slínovcích,
   středně těžkém  flyši, permokarbonu, středně  těžké, až středně
   skeletovité, půdy s dobrou vodní kapacitou

26 Kambizemě  modální  eubazické   a  mezobazické  na  břidlicích,
   převážně  středně těžké,  až středně  skeletovité, s příznivými
   vláhovými poměry

27 Kambizemě  modální  eubazické  až  mezobazické  na  pískovcích,
   drobách, kulmu,  brdském kambriu, flyši,  zrnitostně lehké nebo
   středně těžké lehčí, s různou skeletovitostí, půdy výsušné

28 Kambizemě  modální  eubazické,  kambizemě  modální  eutrofní na
   bazických a ultrabazických horninách  a jejich tufech, převážně
   středně těžké, bez skeletu až středně skeletovité, s příznivými
   vlhkostními poměry, středně hluboké

29 Kambizemě  modální   eubazické  až  mezobazické   včetně  slabě
   oglejených  variet,  na  rulách,  svorech,  fylitech, popřípadě
   žulách, středně  těžké až středně  těžké lehčí, bez  skeletu až
   středně skeletovité, s převažujícími dobrými vláhovými poměry

30 Kambizemě    eubazické    až    mezobazické    na   svahovinách
   sedimentárních  hornin -  pískovce, permokarbon,  flyš, středně
   těžké lehčí, až středně skeletovité, vláhově příznivé až sušší

31 Kambizemě  modální  až  arenické,  eubazické  až mezobazické na
   sedimentárních,  minerálně  chudých   substrátech  -  pískovce,
   křídové  opuky, permokarbon,  vždy však  lehké, bez  skeletu až
   středně skeletovité, málo vododržné, výsušné

32 Kambizemě   modální   eubazické   až   mezobazické  na  hrubých
   zvětralinách,   propustných,  minerálně   chudých  substrátech,
   žulách,  syenitech,  granodioritech,  méně  ortorulách, středně
   těžké  lehčí s  vyšším  obsahem  grusu, vláhově  příznivější ve
   vlhčím klimatu

33 Kambizemě modální eubazické až  mezobazické a kambizemě modální
   rubifikované   na  těžších   zvětralinách  permokarbonu,  těžké
   i středně  těžké,  někdy  i  středně  skeletovité, s příznivými
   vláhovými poměry

34 Kambizemě    dystrické,     kambizemě    modální    mezobazické
   i kryptopodzoly modální na žulách,  rulách, svorech a fylitech,
   středně těžké  lehčí až středně  skeletovité, vláhově zásobené,
   vždy však v mírně chladném klimatickém regionu

35 Kambizemě    dystrické,    kambizemě    modální    mezobazické,
   kryptopodzoly  modální  včetně   slabě  oglejených  variet,  na
   břidlicích,   permokarbonu,    flyši,   neutrálních   vyvřelých
   horninách  a  jejich  svahovinách,  středně  těžké,  až středně
   skeletovité,  vláhově  příznivé  až  mírně  převlhčené, v mírně
   chladném klimatickém regionu

36 Kryptopodzoly  modální, podzoly  modální, kambizemě  dystrické,
   případně   i  kambizem   modální  mezobazická,   bez  rozlišení
   matečných  hornin,  převážně  středně  těžké  lehčí,  s  různou
   skeletovitostí,   půdy   až   mírně   převlhčované,  vždy  však
   v chladném klimatickém regionu

37 Kambizemě  litické,  kambizemě   modální,  kambizemě  rankerové
   a rankery  modální   na  pevných  substrátech   bez  rozlišení,
   v podorničí od 30 cm silně  skeletovité nebo s pevnou horninou,
   slabě až  středně skeletovité, v ornici  středně těžké lehčí až
   lehké, převážně výsušné, závislé na srážkách

38 Půdy jako  předcházející HPJ 37, zrnitostně  však středně těžké
   až těžké, vzhledem k zrnitostnímu složení s lepší vododržností

39 Litozemě modální na substrátech bez rozlišení, s mělkým drnovým
   horizontem  s výchozy  pevných hornin,  zpravidla 10  až 15  cm
   mocným, s nepříznivými vláhovými poměry

40 Půdy se  sklonitostí vyšší než 12  stupňů, kambizemě, rendziny,
   pararendziny, rankery, regozemě,  černozemě, hnědozemě a další,
   zrnitostně   středně   těžké   lehčí   až   lehké,   s   různou
   skeletovitostí, vláhově závislé na klimatu a expozici

41 Půdy  jako u  HPJ 40  avšak zrnitostně  středně těžké  až velmi
   těžké s poněkud příznivějšími vláhovými poměry

42 Hnědozemě   oglejené  na   sprašových  hlínách  (prachovicích),
   spraších, středně  těžké, bez skeletu,  se sklonem k  dočasnému
   převlhčení

43 Hnědozemě  luvické,  luvizemě  oglejené  na  sprašových hlínách
   (prachovicích), středně těžké, ve  spodině i těžší, bez skeletu
   nebo jen s příměsí, se sklonem k převlhčení

44 Pseudogleje modální, pseudogleje luvické, na sprašových hlínách
   (prachovicích),  středně těžké,  těžší ve  spodině, bez skeletu
   nebo s příměsí, se sklonem k dočasnému zamokření

45 Hnědozemě  oglejené  na  svahových  (polygenetických)  hlínách,
   často s  eolickou příměsí, středně těžké,  bez skeletu až slabě
   skeletovité, se sklonem k dočasnému zamokření

46 Hnědozemě  luvické  oglejené,  luvizemě  oglejené  na svahových
   (polygenetických) hlínách, středně těžké, ve spodině těžší, bez
   skeletu  až   středně  skeletovité,  se   sklonem  k  dočasnému
   zamokření

47 Pseudogleje modální, pseudogleje luvické, kambizemě oglejené na
   svahových (polygenetických) hlínách,  středně těžké, ve spodině
   těžší až středně skeletovité, se sklonem k dočasnému zamokření

48 Kambizemě  oglejené, rendziny  kambické oglejené,  pararendziny
   kambické oglejené a pseudogleje modální na opukách, břidlicích,
   permokarbonu nebo flyši, středně  těžké lehčí až středně těžké,
   bez  skeletu až  středně skeletovité,  se sklonem  k dočasnému,
   převážně jarnímu zamokření

49 Kambizemě   pelické   oglejené,   rendziny   pelické  oglejené,
   pararendziny kambické a pelické oglejené a pelozemě oglejené na
   jílovitých zvětralinách  břidlic, permokarbonu a  flyše, tufech
   a bazických  vyvřelinách, zrnitostně  těžké až  velmi těžké  až
   středně skeletovité, s vyšším sklonem k dočasnému zamokření

50 Kambizemě  oglejené  a  pseudogleje  modální  na žulách, rulách
   a jiných pevných horninách (které  nejsou v HPJ 48,49), středně
   těžké lehčí až středně těžké,  slabě až středně skeletovité, se
   sklonem k dočasnému zamokření

51 Kambizemě   oglejené  a   pseudoglej  modální   na  zahliněných
   štěrkopíscích,  terasách  a  morénách,  zrnitostně  lehké  nebo
   středně  těžké  lehčí,  bez  skeletu  až  středně  skeletovité,
   s nepravidelným vodním režimem závislým na srážkách

52 Pseudogleje modální, kambizemě  oglejené na lehčích sedimentech
   limnického  tercieru  (sladkovodní  svrchnokřídové  a tercierní
   uloženiny), často s příměsí  eolického materiálu, zpravidla jen
   slabě skeletovité, zrnitostně středně  těžké lehčí až lehké, se
   sklonem k dočasnému převlhčení

53 Pseudogleje  pelické  planické,  kambizemě  oglejené na těžších
   sedimentech  limnického  tercieru  (sladkovodní  svrchnokřídové
   a tercierní uloženiny), středně těžké až těžké, pouze ojediněle
   středně skeletovité, málo vodopropustné, periodicky zamokřené

54 Pseudogleje  pelické,  pelozemě  oglejené,  pelozemě vyluhované
   oglejené,  kambizemě  pelické  oglejené,  pararendziny  pelické
   oglejené   na  slínech,   jílech  mořského   neogenu  a   flyše
   a jílovitých   sedimentech  limnického   tercieru  (sladkovodní
   svrchnokřídové  a tercierní  uloženiny), těžké  až velmi těžké,
   s velmi nepříznivými fyzikálními vlastnostmi

55 Fluvizemě psefitické, arenické stratifikované, černice arenické
   i pararendziny arenické  na lehkých nivních  uloženinách, často
   s podložím teras, zpravidla písčité, výsušné

56 Fluvizemě modální eubazické až mezobazické, fluvizemě kambické,
   koluvizemě  modální na  nivních uloženinách,  často s  podložím
   teras,  středně těžké  lehčí  až  středně těžké,  zpravidla bez
   skeletu, vláhově příznivé

57 Fluvizemě  pelické  a  kambické  eubazické  až  mezobazické  na
   těžkých  nivních  uloženinách,  až  velmi  těžké,  bez skeletu,
   příznivé vlhkostní poměry až převlhčení

58 Fluvizemě glejové na nivních  uloženinách, popřípadě s podložím
   teras,  středně těžké  nebo  středně  těžké lehčí,  pouze slabě
   skeletovité, hladina vody níže 1 m, vláhové poměry po odvodnění
   příznivé

59 Fluvizemě glejové na nivních  uloženinách, těžké i velmi těžké,
   bez  skeletu,  vláhové  poměry  nepříznivé,  vyžadují  regulaci
   vodního režimu

60 Černice  modální  i  černice   modální  karbonátové  a  černice
   arenické na  nivních uloženinách, spraši  i sprašových hlínách,
   středně těžké, bez skeletu,  příznivé vláhové podmínky až mírně
   vlhčí

61 Černice  pelické  i  černice  pelické  karbonátové  na  nivních
   uloženinách,  sprašových hlínách,  spraších, jílech  i slínech,
   těžké i velmi těžké, bez skeletu, sklon k převlhčení

62 Černice  glejové,   černice  glejové  karbonátové   na  nivních
   uloženinách,  spraši   i  sprašových  hlínách,   středně  těžké
   i lehčí, bez skeletu, dočasně zamokřené spodní vodou kolísající
   v hloubce 0,5 - 1 m

63 Černice pelické  glejové i karbonátové  na nivních uloženinách,
   jílech a slínech, těžké a  velmi těžké, bez skeletu, nepříznivé
   vláhové poměry v důsledku vysoké hladiny spodní vody

64 Gleje  modální,   stagnogleje  modální  a   gleje  fluvické  na
   svahových hlínách, nivních  uloženinách, jílovitých a slínitých
   materiálech, zkulturněné,  s upraveným vodním  režimem, středně
   těžké až velmi těžké, bez skeletu nebo slabě skeletovité

65 Gleje   akvické,  histické,   modální  zrašelinělé,  organozemě
   glejové   na   nivních   uloženinách,   svahovinách,  horninách
   limnického  tercieru i  flyše, lehké  až velmi  těžké s  vyšším
   obsahem organických látek, vlhčí než HPJ 64

66 Stagnogleje  modální  i  histické  na  píscích, jílech, slínech
   a nivních uloženinách,  lehké až velmi  těžké s vyšším  obsahem
   organických látek,  velmi nepříznivý vodní  režim, nevhodné pro
   jeho úpravu

67 Gleje   modální   na   různých   substrátech  často  vrstevnatě
   uložených,  v  polohách  širokých  depresí  a  rovinných celků,
   středně  těžké až  těžké, při  vodních tocích  závislé na výšce
   hladiny toku, zaplavované, těžko odvodnitelné

68 Gleje  modální i  modální zrašelinělé,  gleje histické, černice
   glejové  zrašelinělé  na  nivních  uloženinách  v okolí menších
   vodních  toků,  půdy  úzkých   depresí  včetně  svahů,  obtížně
   vymezitelné,  středně těžké  až velmi  těžké, nepříznivý  vodní
   režim

69 Gleje akvické,  gleje akvické zrašeliněné  a gleje histické  na
   nivních uloženinách  nebo svahovinách, převážně  těžké, výrazně
   zamokřené, půdy depresí a rovinných celků

70 Gleje modální,  gleje fluvické a  fluvizemě glejové na  nivních
   uloženinách, popřípadě s podložím teras, při terasových částech
   širokých niv, středně těžké až velmi těžké, při zvýšené hladině
   vody v toku trpí záplavami

71 Gleje fluvické, fluvizemě glejové, stejných vlastností jako HPJ
   70, avšak výrazně vlhčí při terasových částech úzkých niv

72 Gleje fluvické zrašelinělé a gleje fluvické histické na nivních
   uloženinách, středně  těžké až velmi  těžké, trvale pod  vlivem
   hladiny vody v toku

73 Kambizemě oglejené, pseudogleje glejové i hydroeluviální, gleje
   hydroeluviální  i   povrchové,  nacházející  se   ve  svahových
   polohách, zpravidla  zamokřené s výskytem  svahových pramenišť,
   středně těžké až velmi těžké, až středně skeletovité

74 Pseudogleje   glejové   i   hydroeluviální,   gleje   povrchové
   zrašelinělé   i  gleje   povrchové  histické,   gleje  akvické,
   stagnoglej  modální,  půdy  středně  těžké  až  velmi těžké, až
   středně  skeletovité  nacházející  se  ve  svahových  polohách,
   zamokřené se svahovými prameny, často zrašelinělé

75 Kambizemě  oglejené,  kambizemě  glejové,  pseudogleje i gleje,
   půdy dolních  částí svahů, zamokření  výraznější než u  HPJ 74,
   obtížně    vymezitelné    přechody,    na    deluviích   hornin
   a svahovinách, až středně skeletovité

76 Pseudogleje,  gleje  zrašelinělé  i  histické, organozemě, vždy
   s výrazným  rašeliněním a  zamokřením, s  obtížnou dostupností,
   zpravidla středně těžké až velmi těžké, skeletovité

77 Mělké  strže do  hloubky 3  m s  výskytem koluvizemí, regozemí,
   kambizemí a  dalších, s erozními smyvy  ornic, různé zrnitosti,
   bezskeletovité  až  silně  skeletovité,  pro zemědělské využití
   málo vhodné

78 Hluboké  strže přesahující  3 m,  s nemapovatelným  zastoupením
   hydromorfních  půd  -  glejů,  pseudo-glejů  a koluvizemí všech
   subtypů   s  výrazně   nepříznivými  vlhkostními   poměry,  pro
   zemědělství nevhodné.
 
Příl.3
Charakteristika sklonitosti a expozice

	Sklonitost
+---------------------------------------------------------+
|Kód             Kategorie               Charakteristika  |
+---------------------------------------------------------+
|0               0 - 1 st.               úplná rovina     |
|1               1 - 3 st.               rovina           |
|2               3 - 7 st.               mírný sklon      |
|3               7 - 12 st.              střední sklon    |
|4               12 - 17 st.             výrazný sklon    |
|5               17 - 25 st.             příkrý sklon     |
|6                 25 st.                sráz             |
+---------------------------------------------------------+

 
	Expozice
	Vyjadřuje ploho území BPEJ vůči světovým stranám ve čtyřech kategoriích označených kódy 0 - 3.
+------------------------------------------------------------------+
|Kód                         Charakteristika                       |
+------------------------------------------------------------------+
|0         se všesměrnou expozicí                                  |
|1         jih (jihozápad až jihovýchod)                           |
|2         východ a západ (jihozápad až severozápad, jihovýhod až  |
|          severovýchod)                                           |
|3         sever (severozápad až severovýchod                      |
+------------------------------------------------------------------+

	V klimatických regionech (podle přílohy č. 1) u číselných kódů 0, 1, 2, 3, 4 a 5 se uvažuje expozice jižní jako negativní, ostatní expozice se uvažují jako sobě rovné.
	V klimatických regionech (podle přílohy č. 1) u číselných kódů 6, 7, 8 a 9 se uvažuje expozice severní jako negativní a expozice východ-západ a jih se uvažují jako sobě rovné.
	Na čtvrtém místě číselného kódu BPEJ je kombinace sklonitosti a expozice kódována takto:
+--------------------------------------------------------------+
|Číselný kód           Kód sklonitosti         Kód expozice    |
+--------------------------------------------------------------+
|0                           0 - 1                   0         |
|1                             2                     0         |
|2                             2                     1         |
|3                             2                     3         |
|4                             3                     1         |
|5                             3                     3         |
|6                             4                     1         |
|7                             4                     3         |
|8                           5 - 6                   1         |
|9                           5 - 6                   3         |
+--------------------------------------------------------------+

 
Příl.4
Charakteristika skeletovitosti a hloubky půdy

	Skeletovitost
+------------------------------------------------------------------------------------+
|Kód                         Charakteristika                                         |
+------------------------------------------------------------------------------------+
|0         bezskeletovitá, s příměsí     s celkovým obsahem skeletu         do 10%   |
|1         slabě skeletovitá             s celkovým obsahem skeletu         10 - 25% |
|2         středně skeletovitá           s celkovým obsahem skeletu         25 - 50% |
|3         silně skeletovitá             s celkovým obsahem skeletu         nad 50%  |
+------------------------------------------------------------------------------------+

 
	Obsah skeletu je vyjádřen celkovým objemovým obsahem štěrku (pevné částice hornin od 4 do 30 mm) a kamene (pevné částice hornin nad 30 mm).
 
	Hloubka půdy
 
	Vyjadřuje hloubku části půdního profilu omezené buď pevnou horninou nebo silnou skeletovitostí.
+------------------------------------------------------------------+
|Kód                   Charakteristika                             |
+------------------------------------------------------------------+
|0                > 60 cm                   půda hluboká           |
|1               30 - 60 cm                 půda středně hluboká   |
|2                < 30 cm                   půda mělká             |
+------------------------------------------------------------------+

 
	Na pátém místě číselného kódu je uveden kód kombinace skeletovitosti a hloubky půdy takto:
+-------+--------------+----------------------------+----------+------------------------------------+
|Číselný|Kód           | Charakteristika kódu       |  Kód     |   Charakteristika hloubky půdy     |
|kód    |skeletovitosti| skeletovitosti             |  hloubky |                                    |
|       |              |                            |  půdy    |                                    |
+-------+--------------+----------------------------+----------+------------------------------------+
|0      |    0         | bezskeletovitá, s příměsí  |    0     |   hluboká                          |
|1      |  0 - 1       | bezskeletovitá, s příměsí, |  0 - 1   |   hluboká, středně hluboká         |
|       |              | slabě skeletovitá          |          |                                    |
|2      |    1         | slabě skeletovitá          |    0     |   hluboká                          |
|3      |    2         | středně skeletovitá        |    0     |   hluboká                          |
|4      |    2         | středně skeletovitá        |  0 - 1   |   hluboká, středně hluboká         |
|5      |    1         | slabě skeletovitá          |    2     |   mělká                            |
|6      |    2         | středně skeletovitá        |    2     |   mělká                            |
|7+)    |  0 - 1       | bezskeletovitá, s příměsí, |  0 - 1   |   hluboká, středně hluboká         |
|       |              | slabě skeletovitá          |          |                                    |
|8+)    |  2 - 3       | středně skeletovitá,       |  0 - 2   |   hluboká, středně hluboká,mělká   |
|       |              | silně skeletovitá          |          |                                    |
|9+)    |  0 - 3       | bezskeletovitá, s příměsí, |  0 - 2   |   hluboká, středně hluboká, mělká  |
|       |              | slabě skeletovitá,         |          |                                    |
|       |              | středně skeletovitá,       |          |                                    |
|       |              | silně skeletovitá          |          |                                    |
+-------+--------------+----------------------------+----------+------------------------------------+

+) Platí pouze  pro půdy o  sklonitosti > 12  st. t.j. HPJ  40, 41
   a pro HPJ 39 nevyvinutých (rankerových) půd.
 
____________________
 
1) § 8 odst. 8 zákona č. 284/1991 Sb., o pozemkových úpravách a pozemkových úřadech, ve znění zákona č. 38/1993 Sb. a zákona č. 217/1997 Sb.
 
2) § 13 písm. d) a § 11 písm. b) zákona č. 284/1991 Sb.
 
3) § 31 zákona č. 576/1990 Sb., o pravidlech hospodaření s rozpočtovými prostředky České republiky a obcí v České republice (rozpočtová pravidla republiky), ve znění pozdějších předpisů.
 
4) Např. § 15 zákona č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, ve znění zákona č. 10/1993 Sb., a § 15 odst. 5 vyhlášky č. 13/1994 Sb., kterou se upravují některé podrobnosti ochrany zemědělského půdního fondu.
 
5) § 11 zákona o pozemkových úpravách a pozemkových úřadech.
 
6) Zákon č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník, ve znění pozdějších předpisů.
 
7) § 28 odst. 3 zákona č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), ve znění zákona č. 89/1996 Sb.
 
8) Zákon č. 334/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů.