____________________________________________________________
Systém ASPI - stav k 2.3.2008 do částky 23/2008 Sb. a 4/2008 Sb.m.s.
Obsah a text 681/2004 Sb. - poslední stav textu 

681/2004 Sb.

NAŘÍZENÍ VLÁDY

ze dne 8. prosince 2004,

kterým se vymezuje Ptačí oblast Šumava

	Vláda nařizuje podle § 45e odst. 1 a 2 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění zákona č. 218/2004 Sb.:

§ 1

Předmět úpravy

	(1) Vymezuje se Ptačí oblast Šumava (dále jen "ptačí oblast").
 
	(2) Předmětem ochrany ptačí oblasti jsou populace tetřívka obecného (Tetrao tetrix), tetřeva hlušce (Tetrao urogallus), čápa černého (Ciconia nigra), chřástala polního (Crex crex), kulíška nejmenšího (Glaucidium passerinum), sýce rousného (Aegolius funereus), datla černého (Dryocopus martius), jeřábka lesního (Bonasa bonasia) a datlíka tříprstého (Picoides tridactylus) a jejich biotopy.
 
	(3) Cílem ochrany ptačí oblasti je zachování a obnova ekosystémů významných pro druhy ptáků podle odstavce 2 v jejich přirozeném areálu rozšíření a zajištění podmínek pro zachování populací těchto druhů ve stavu příznivém z hlediska ochrany.
 
§ 2

Vymezení ptačí oblasti

	(1) Ptačí oblast se rozkládá na území Jihočeského kraje a Plzeňského kraje, v katastrálních územích Alžbětín, Borová Lada, Březová Lada, Bučina u Kvildy, Černá v Pošumaví, Červená u Kašperských Hor, České Žleby, Datelov, Debrník u Železné Rudy, Děpoltice, Dolní Cazov, Dolní Světlé Hory, Filipova Huť, Frydava, Frymburk, Hamry na Šumavě, Hartmanice II, Hliniště, Hojsova Stráž, Horky u Srní, Horní Cazov, Horní Planá, Horní Světlé Hory, Horní Vltavice, Horská Kvilda, Hůrka u Železné Rudy, Chlum u Volar, Jasánky, Javorná na Šumavě, Javorná u Polomu, Javoří Pila, Kašperské Hory, Klášterský Mlýn I, Klášterský Mlýn II, Knížecí Pláně, Kochánov II, Kochánov III, Kozí Hřbet, Kundratice II, Kvilda, Kyselov, Lenora, Lídlovy Dvory, Lipno nad Vltavou, Matějovice, Městiště u Děpoltic, Milešice, Milov, Mlynářovice u Volar, Mokřany, Nicov, Nová Pec, Nové Hutě, Nový Svět u Borových Lad, Oldřichovice u Děpoltic, Onen Svět, Opolenec, Pancíř, Pasečná, Paště, Pěkná, Pestřice, Polka, Prášily, Přední Výtoň, Radvanovice, Rejštejn, Roklanský Les, Řasnice, Řetenice u Stach, Silnice, Slatina u Horní Vltavice, Srní I, Srní II, Stachy, Stodůlky u Strážného, Stožec, Strážný, Studenec u Stach, Svinná Lada, Svojše, Šindlov, Špičák, Včelná pod Boubínem, Velký Radkov I, Velký Radkov II, Vchynice-Tetov I, Vchynice-Tetov II, Vlčí Jámy, Volary, Zadní Chalupy, Zadní Výtoň, Zahrádky u Borových Lad, Zálužice II, Zelená Lhota, Zhůří, Zhůří u Rejštejna, Zvonková, Železná Ruda, Želnava a Žlíbky.
 
	(2) Územní vymezení a popis hranice ptačí oblasti jsou obsaženy v příloze č. 1 k tomuto nařízení, orientační grafické znázornění ptačí oblasti je obsaženo v příloze č. 2 k tomuto nařízení.
 
	(3) Mapové podklady v měřítku 1 : 50 000, v nichž je zakresleno území ptačí oblasti, jsou uloženy v ústředním seznamu ochrany přírody 1) a v elektronické podobě na Ministerstvu životního prostředí, Správě Národního parku Šumava, Krajském úřadu Jihočeského kraje a Krajském úřadu Plzeňského kraje, Vojenském lesním úřadu a obecních úřadech obcí s rozšířenou působností, v jejichž správním obvodu se ptačí oblast nachází.
 
§ 3

Činnosti, ke kterým je třeba souhlas orgánu ochrany přírody

	(1) Jen s předchozím souhlasem příslušného orgánu ochrany přírody 2) mimo současně zastavěné a zastavitelné 3) území obcí lze v ptačí oblasti
 
a) provádět veškeré mýtní a předmýtní těžby a mechanizované práce v pěstební činnosti v lesních porostech v období od 15. března do 15. července ve vzdálenosti menší než 200 m od známých obsazených hnízd čápa černého,
 
b) v době od 1. března do 31. července provádět mýtní a předmýtní těžby v lesních porostech starších 80 let se zastoupením buku 50 % a více, v lesních porostech starších 80 let se zastoupením smrku méně než 50 %, v lesních porostech starších 80 let se zastoupením borovice méně než 50 % a ve všech lesních porostech nad 130 let,
 
c) provádět mýtní a předmýtní těžby, které nebyly umístěny ve schváleném lesním hospodářském plánu nebo v převzaté lesní hospodářské osnově,
 
d) nově umisťovat myslivecká zařízení ve vzdálenosti menší než 200 m od známých hnízd čápa černého.
 
	(2) Předchozí souhlas příslušného orgánu ochrany přírody není třeba
 
a) k opatřením podle odstavce 1, jimiž se předchází nebo brání působení škodlivých činitelů na les, a k opatřením při vzniku mimořádných okolností a nepředvídaných škod v lese podle zvláštního právního předpisu, 4)
 
b) k činnostem podle odstavce 1 písm. c), jestliže byly tyto těžby oznámené nejméně 15 dnů předem příslušnému orgánu ochrany přírody a pro těžby, které nepodléhají oznamovací povinnosti podle zvláštního právního předpisu, 5)
 
c) k činnostem podle odstavce 1 písm. b), jestliže byly tyto těžby oznámeny nejméně 20 pracovních dnů předem příslušnému orgánu ochrany přírody.
 
	(3) Lokalizaci známých obsazených hnízd, podle odstavce 1 písm. a), sdělí písemně vlastníkům dotčených lesních pozemků příslušný orgán ochrany přírody před počátkem nebo v průběhu doby omezení těžební činnosti.
 
§ 4

Účinnost
 
	Toto nařízení nabývá účinnosti dnem jeho vyhlášení.

Předseda vlády:

JUDr. Gross v. r.

Ministr životního prostředí:

RNDr. Ambrozek v. r.

Příl.1
Územní vymezení a popis hranice Ptačí oblasti Šumava

	Hranice Ptačí oblasti Šumava vychází od státní hranice - mezníku č. 17/2 (hraniční přechod Zadní Chalupy), odbočuje po lesní cestě*) k východu a přechází na lesní cestu vedoucí od Statečku, po níž pokračuje až ke křižovatce Zadní Chalupy. Na této křižovatce odbočuje po lesní cestě k jihovýchodu a po ní pokračuje až na lesní cestu od Hromadova náměstí na Hamry. Po této cestě vede na Hamry, překračuje Svinnenský potok a pokračuje jihovýchodně od lokality Strážiště na lesní porostní okraj východně od cesty. Odtud postupuje dále po okraji lesa k východu na starou hlubokou lesní cestu, po které sestupuje jižním směrem do údolí Svinnenského potoka severně od trasy VN 22 kV. Odtud vede po cestě na pravém břehu potoka na cestu severně Rodrovského Dvora, kde navazuje na místní komunikaci vedoucí do osady Hamerský Dvůr. Dále pokračuje po silnici**) ke křížení se státní silnicí vedoucí od Zelené Lhoty na Hamry, pokračuje po této silnici přes Hamry na Zadní Hamry, překračuje Úhlavu a dále po silnici pokračuje až do místa jejího křížení s Červeným potokem - levostranným přítokem Úhlavy (kóta cca 740 m n. m.). Sestupuje po tomto přítoku k Úhlavě, překračuje ji a stoupá po bezejmenném pravostranném přítoku směrem do lokality Tomášův Dvůr, kde z vodoteče přestupuje na místní silnici v Tomášově Dvoře, a z ní na státní silnici vedoucí z Železné Rudy na Nýrsko. Po ní pokračuje do osady Hojsova Stráž, kde pod kostelem přechází na místní a později lesní cestu na Jižní stráně a pokračuje po ní až do blízkosti Zelené Lhoty. V místě strážního domku u železnice jižně od nádraží Zelená Lhota přechází na lesní cestu stoupající do západního svahu Malého Prenetu a pokračuje po této cestě západním, severním a severovýchodním svahem Malého Prenetu až na silnici Zelená Lhota - Prenet. Po této silnici postupuje k východu až k odbočce lesní cesty na Datelov, po ní pokračuje směrem k Datelovu až do místa křížení s Dešenickým potokem. Zde sestupuje na potok a vede po jeho proudu až do místa křížení Dešenického potoka s cestou Matějovice - Děpoltice. Pokračuje po této cestě do Děpoltic a Oldřichovic a odtud pak po místní komunikaci***) přes Datelov do Městiště. Z Městiště pak stoupá lesní cestou do sedla mezi Plošinou a Suchými Studánkami (lokalita Kohlerwastl) a odtud dále do Onoho Světa. Východně od Onoho Světa přechází na silnici č. I/27 a pokračuje po ní až do sídla Javorná, kde pokračuje po místní komunikaci do Gerlova. Z Gerlova pak po lesní cestě do lokality Keply, a dále po státní silnici Keply - Prášily do lokality Stará huť (křižovatka silnic nad Keplí), kde přichází na hranici národního parku. Po ní vede po zpevněné cestě na Poustku, Busil a ke Schöpfrovu dvoru. Zde odbočuje na lesní cestu na Karlov a na Dobrou Vodu. Z Dobré Vody pokračuje po lesní silnici na Velký Babylon a odtud po lesní cestě přes Klášterský Mlýn do Rejštejna. V sídle Rejštejn ustupuje hranice ptačí oblasti z hranice národního parku a pokračuje po polní cestě nad kostelem kolem kostela na náves, kde přechází na státní silnici Rejštejn - Sušice. Po ní ubíhá směrem na Sušici až na křižovatku u Radešova. Od této křižovatky pak stoupá po silnici směrem na Kašperské Hory, které po této silnici prochází, a pokračuje dále po stejné komunikaci na Řetenice a Nicov. V sídle Nicov odbočuje k jihozápadu po cestě na Popelnou. V sídle Popelná pak na křížení s tokem Losenice pokračuje dále po toku Losenice a probíhá po něm až na Zlatou studni. Odtud po lesní cestě na kótu 1141 m n. m. a dále až na silnici Kvilda - Vimperk, po této silnici pokračuje několik set metrů směrem na Vimperk až ke křižovatce se silnicí Nové Hutě - Churáňov. Na této křižovatce odbočuje vpravo do obce Nové Hutě, kde odbočuje vlevo po silnici směrem na Vimperk. Po této silnici prochází přes křižovatku U Babůrka. Po asi 600 m za křižovatkou u kóty 1008 se stáčí ostře zpět vpravo a po silnici vedoucí jižním směrem přichází na křižovatku Šindlov, kde se napojuje na silnici Nové Hutě - Borová Lada. Na Borových Ladech odbočuje na silnici do Horní Vltavice a probíhá po ní až k mostu přes Vltavu na Polce. Z Polky vede hranice ptačí oblasti přes brod a kóty 933 a 842 m n. m. po zpevněné cestě do Strážného, odtud po silnici na Hliniště, kde přechází na říčku Řasnici a po ní pokračuje k soutoku s Vltavou. Dále probíhá po Vltavě až k železničnímu přejezdu u Velké nivy, zde přechází na polní cestu v blízkosti severozápadní hranice NPR Velká niva směrem k severovýchodu. Na hranici lesního porostu odbočuje po lesní cestě k severu do sedla mezi Ptáčníkem a Zátoňskou horou, kde přechází na lesní cestu Dlouhohřbetní, kterou však opouští na křižovatce na kótě 809 m n. m. a pokračuje po lesní cestě severozápadním směrem až k jejímu křížení s železniční tratí. Pokračuje pak po železnici směrem na zastávku Zátoň (Kaplice) směrem ke Kubově Huti. V lokalitě Nad zastávkou (na jižním Basumu) opouští železnici a přechází kolmo na lesní cestu směrem k severovýchodu a po ní stoupá na hřbet Pažení. Po něm pak vede (shodně s hranicí NPR Boubínský prales) až ke kótě 1183 m n. m. křížící průsek sestupující od sedla mezi vrcholem Boubína a Johnovým kamenem. Odtud pokračuje dále po lesní cestě severním svahem Boubína na křížení s lesní cestou Kubova Huť - Monument, a po této cestě ubíhá dál k severovýchodu až ke křižovatce lesních cest u Monumentu. Pokračuje oborou směrem k jihovýchodu po lesní cestě do údolí Boubínského potoka, který překračuje na kótě 1012 m n. m., a po této cestě vede do povodí Studeného potoka, který překračuje na kótě 1027 m n. m., a dále pak po této lesní cestě severovýchodním svahem Solovce přes lokalitu Na Kubrnech severovýchodním svahem Bobíka. V křížení lesní cesty a východního průseku vedoucího z vrcholu Bobíka hranice uhýbá na lesní cestu směrem k jihu, po této cestě pokračuje ve výšce 1025 - 1045 m n. m. až na kótu 1000 m n. m. (křižovatka lesních cest). Odtud vede po lesní cestě západně a jihozápadně až do místa kontaktu lesní cesty s lesní cestou Dlouhohřbetní. Po ní pokračuje po západním svahu Jedlové až k silnici I/39 mezi Volary a Stögrovou Hutí. Po této silnici vede do Stögrovy Huti, zde však odbočuje na polní cestu k jihu směrem na východní svah Lískovce, který míjí až ke křižovatce lesních cest. Odtud pokračuje jižně po hranici lesního porostu k železniční trati a po železniční trati k Volarům, kde přechází na Luční potok, po něm obchází Volary a v místě překřížení Volarského potoka se silnicí se napojuje na silnici č. I/39 Volary - Želnava, po níž probíhá až do Želnavy a pokračuje stále po silnici do Bělé a Nové Pece. Za Novou Pecí se napojuje na cestu sledující Schwarzenberský plavební kanál a pokračuje po ní směrem na Huťský Dvůr. V lokalitě Huťský Dvůr hranice opouští silnici podél Schwarzenberského kanálu a po zpevněné polní cestě pokračuje do Bližší Lhoty a zde po silnici k přívozu. Odtud sestupuje na břehovou čáru Lipna (kóta 725 m n. m.), po které pokračuje směrem k východu do sídla Frýdava. Zde na komunikaci přívozu vystupuje na silnici a pokračuje z Frýdavy do Přední Výtoně. Z Přední Výtoně pak po státní silnici na hraniční přechod Spáleniště - Gugelwald. Odtud po státní hranici s Rakouskem a SRN k hraničnímu mezníku 4/11 a zde odbočuje na cestu ve Ferdinandovském údolí a v Debrníku se stáčí k rozcestí u kóty 804 m n. m. Dále pokračuje severovýchodním směrem po hranici národního parku po okraji lesa a lesních cestách přes kóty 933 a 923 m n. m. k mostu přes potok, vrací se na kótu 882 m n. m. a na kótě 828 m n. m. vyúsťuje na silnici Železná Ruda - Klatovy, kterou sleduje až na rozcestí na Gerlově Huti - kóta 952 m n. m. V tomto místě překračuje státní silnici č. I/27 a postupuje po lesní cestě k západu (Hadí stezka) po severovýchodním úbočí Mlýnského vrchu na lesní cestu Nový Brunst - Zadní Pancíř. Po této cestě pak pokračuje směrem k západu, vede po ní severně od hotelu Horizont a sestupuje na Špičácké sedlo. Odtud pokračuje po lesní cestě směrem na Rozvodí. Z této cesty se otáčí směrem k jihozápadu lesním průsekem na vrchol Špičáku (na kótu 1185 m n. m.). Od této kóty pokračuje po hřbetní pěšině Špičáku směrem k jihu na vlastní vrchol Špičáku, a odtud po západní straně nejzápadněji umístěné sjezdovky k lesnímu průseku, který přímým směrem sestupuje k Železnému (Jezernímu) potoku, který kříží na kótě 945 m n. m. Hranice sestupuje dále po proudu potoka ke křížení s železniční tratí, a pokračuje po této trati směrem k Železné Rudě. Od trati se hranice odklání k západu na hranici lesního porostu na kótě 805. Pokračuje po hranici lesního porostu a louky západně a jihozápadně, odtud pak po lesní cestě k pomníku A. Kašpara a dále na křižovatku lesních cest Alžbětín - Čertovo jezero - Svárožná. Od křižovatky sestupuje po lesní cestě směrem na Alžbětín až ke křížení s cestou Alžbětín - Svárožná. Po této cestě pokračuje ve směru na Svárožnou až do místa, kde tato cesta kříží potok Svárožná. Odtud sestupuje po proudu Svárožné až k jejímu soutoku s Řeznou a dále po toku Řezné až po její křížení se státní hranicí se SRN. Odtud pokračuje po státní hranici až k hraničnímu mezníku 17/2.
Vysvětlivky:

   *) Je-li v textu přílohy uvedeno,  že hranice vede po cestě, je
      tím  vyjádřeno,  že  vede  po  okraji  cesty,  a  to  okraji
      směřujícím dovnitř ptačí oblasti.
  **) Je-li  v  textu  přílohy  uvedeno,  že  hranice  vede  po po
      silnici,  je  tím  vyjádřeno,  že  vede  po hraně silničního
      pomocného  pozemku, a  to po  hraně směřující  dovnitř ptačí
      oblasti.
 ***) Je-li v textu přílohy uvedeno, že hranice vede po po pozemní
      komunikaci, je  tím vyjádřeno, že  vede po hraně  silničního
      pomocného  pozemku, a  to po  hraně směřující  dovnitř ptačí
      oblasti.
 
Příl.2
Orientační grafické znázornění Ptačí oblasti Šumava

Obrázek 681-2004.pcx
____________________
 
1) § 42 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění zákona č. 218/2004 Sb.
 
2) § 77a odst. 3 písm. v) a § 78 odst. 2 zákona č. 114/1992 Sb., ve znění zákona č. 218/2004 Sb.
 
3) § 139a zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění zákona č. 83/1998 Sb.
 
4) § 32 odst. 1 a 2 zákona č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů (lesní zákon).
 
5) § 33 odst. 3 zákona č. 289/1995 Sb.